Програм Дани румунског филма свечано је отворен 19. октобра у Југословенској кинотеци, где ће до 22. октобра бити приказано седам остварења новије продукције румунске кинематографије.
Управник Музеја кинотека Марјан Вујовић, поздрављајући званице у Свечаној сали, рекао је да је програм организован у сарадњи са Удружењем филмских уметника Србије и Удружењем филмских аутора и реализатора Румуније. На отварању Дана румунског филма приказан је Положај детета Калина Петера Нецера, добитника Златног медведа и награде Фипресци на Берлиналу 2013. године…
У Кинотеци отворена изложба о британско-српским односима
Изложба под називом „Заједно / Come Together“, реализована у оквиру обележавања 180 година дипломатских односа Уједињеног Краљевства и Републике Србије, отворена је 18. октобра у Југословенској кинотеци, која је истим поводом припремила велики циклус британских филмова, за које ће улаз бити слободан. Званице на отварању поздравили су заменица британског амбасадора у Србији Трејси Галагер, директор Кинотеке Југослав Пантелић и, у име ауторског тима изложбе, историчарка Радина Вучетић, а затим је приказан филм Николаса Хитнера „Дама из дворишта“ (2014), који је главној глумици Меги Смит донео бројна признања…
23. Фестивал ауторског филма
23. Фестивал ауторског филма у Београду одржаће се од 24. новембра до 2. децембра 2017. године.
Савет Фестивала ауторског филма истиче да је плакат овогодишњег ФАФ-а инспирисан 1967. годином, зенитом Новог југословенског филма, тренутком највеће досегнуте слободе, креативности и различитости у историји наше кинематографије – филмском годином која је била антиципација и увод у бунтовничку ’68. у Југославији и свету. 23. издање фестивала представиће публици разноврстан програм сачињен од победника светских филмских фестивала, нових остварења редитеља које публика фестивала воли и одлично познаје, као и занимљивих филмова који показују нове токове у ауторском филму…
Мој избор: Владан Вукосављевић
За стални програм Југословенске кинотеке Мој избор листу филмова у октобру предложио је министар културе и информисања Републике Србије Владан Вукосављевић.
На министровој листи су остварења која су обележила историју седме уметности: незаобилазни амерички филмови Казабланка Мајкла Кертиза и Грађанин Кејн Орсона Велса, затим европски класици Седми печат Ингмара Бергмана и Амаркорд Федерика Фелинија, као и два филма Акире Куросаве – Рашомон и Седам самураја…
Скуп сећања на редитеља Уроша Стојановића
Комеморација поводом смрти редитеља Уроша Стојановића одржана је 14. октобра у Југословенској кинотеци, у присуству породице, колега и пријатеља уметника који је прерано преминуо, у 44. години, али је оставио значајан траг у српској кинематографији.
Директор Кинотеке Југослав Пантелић изразио је “бол и тугу што нас је напустио један од оних за кога смо мислили да ће писати славне будуће странице наше кинематографије”. Драматург Димитрије Војнов приметио је да је смрт била значајна тема у Стојановићевим филмовима и да ју је приказивао као нешто романтично, као нешто што није крај. “Али то је лекција коју ми нисмо могли да научимо до краја нити ћемо икада моћи”, потресено је рекао Војнов. Од Уроша Стојановића опростили су се и глумци Даница Максимовић, Ерол Кадић, Елизабета Ђоревска, као и славни редитељ Паоло Мађели, посредством видео снимка…
Десети број часописа Кинотека
Десети број часописа Кинотека подсећа на опус некадашње европске звезде нашег порекла Светислава Ивана Петровића, опрашта се од великана српског и југословенског глумишта Љубише Самарџића, доноси интервју са јапанским композитором, оскаровцем Рјуичијем Сакамотом.
Из рукописа књиге Срђана Вучинића “Портрети: 24 сличице у секунди”, преносимо есеј о Живојину Павловићу. Димитрије Војнов потписује текстове о недавно преминулим: редитељу Урошу Стојановићу, сценаристи Александру Баришићу и историчару и сценаристи Славку Голдштајну. Посвету глумици Нади Ђуревској пише Елма Татарагић. Програм Нема среда прати текст Александра Ердељановића “Евгениј Бауер – Први аутор руског филма”. Објављујемо и наставак текста Божидара Марјановића о пионирском добу српског документарног филма, као и наставак фељтона “Ноар и неоноар” Ксеније Зеленовић…
Ерленд Лу: веза литературе и филма одувек јака
У Свечаној сали Југословенске кинотеке 10. октобра званично је отворена Норвешка филмска недеља и то на неуобичајен начин, разговором са популарним норвешким писцем и сценаристом Ерлендом Луом, који је пред многобројном публиком водио угледни филмски критичар Јан Ерик Холст. За филмску недељу (до 15. октобра) одабране су екранизације књига Ерленда Луа и писца крими романа Гунара Столесена, којима је заједничко да се баве проблемима савременог норвешког друштва, али на врло различите начине, рекао је амбасадор, додајући да је зато програм насловљен “Беле ноћи, мрачни дани”…
Нордик ноар у Кинотеци
Филмови по романима норвешких писаца Гунара Столесена и Ерленда Луа представљају норвешко друштво на два врло различита начина, али су оба део реалности, истакао је амбасадор Арне Бјорнстад на почетку Норвешке филмске недеље “Беле ноћи, мрачни дани” 9. октобра у Свечаној сали Југословенске кинотеке. Званично отварање ревије је 10. октобра, у присуству популарног књижевника и сценаристе Ерленда Луа, док је 9. октобра вече било посвећено предавању на тему “Нордик ноар” које је одржао угледни филмски критичар и теоретичар Јан Ерик Холст, некадашњи дирекотр Норвешког филмског института…
Почели Дани чешког филма
Пројекцијом дугометражног документарца „Милош Форман: Што те не убије…“, у режији Милослава Шмидмајера, отворени су Дани чешког филма. Ревију је отворила амбасадорка Републике Чешке у Србији Ивана Хлавсова која је поздравила пријатеље чешког филма и изразила задовољство што и ове године има прилику да отвори манифестацију и заједно са љубитељима филма погледа нека од нових остварења чешке кинематографије…
Октобар у Кинотеци: Самарџић, Антониони, британски филм…
Почетак октобра у Кинотеци обележиће ретроспектива филмова француске глумице Жане Моро, као и великог српског и југословенског глумца и редитеља Љубише Самарџића, за коју је улаз слободан. Циклус Великани светског филма посвећен је италијанском редитељу Микеланђелу Антонионију.
Програм Мој избор овога пута је креирао министар културе и информисања Републике Србије Владан Вукосављевић.
Током месеца биће одржане ревије норвешког, румунског, италијанског, чешког и британског филма. Од 9. октобра креће Норвешка филмска недеља под насловом „Беле ноћи, мрачни дани“. Циклус британског филма приказује 15 значајних британских филмова сниманих од 30-их до краја 70-их година, као и девет филмова новије продукције…
Свечано отворена изложба кинеског филма
У Југословенској кинотеци 25. септембра свечано је отворена велика изложба Кинески филм – 112 година. Церемонија је започела пресецањем врпце у изложбеном простору у приземљу новог здања Кинотеке, где је изложено чак 80 плаката и других експоната. Врпцу су заједно пресекли представник амбасаде НР Кине у Београду Тјен Ишу, помоћник министра културе Србије за развој дигиталне истраживачке инфраструктуре у области културе и уметности Дејан Масликовић, заменик директора Кинеског музеја филма Ванг Цјен и директор Југословенске кинотеке Југослав Пантелић.
Отварање изложбе, уз говоре званичника, настављено је у сали на трећем спрату Кинотеке. Манифестација обухвата и филмски програм, као и предавање о кинеском филму…
Бергманова прозна аутобиографска трилогија
Поводом ретроспективе филмова Ингмара Бергмана у Југословенској кинотеци, представљамо текст Јасне Новаков Сибиновић о Бергмановој прозној аутобиографској трилогији, који је првобитно објављен у летњем троброју часописа Кинотека (#6/7/8, јун 2017.)
Аутобиографска трилогија Ингмара Бергмана објављена је у зрело доба његовог стваралаштва (1991–1996), када се бавио искључиво писањем. Чине је Најбоље намере, Рођени у недељу и Разговори у четири ока, а на основу сва три романа снимљени су истоимени филмови…
Преминуо редитељ Урош Стојановић
Српски редитељ и сценариста Урош Стојановић (44) преминуо је изненада 23. септембра у Лос Анђелесу, где је у последње време живео и радио.
Стојановић ће остати запамћен по свом дебитантском дугометражном играном филму Чарлстон за Огњенку из 2008. године. Претходно је скренуо пажњу и публике и критике кратким играним филмом “Вешала за двоје”, најављујући раскошан дар, који нажалост, стицајем продукционих околности, није у пуној мери реализован. Ипак, оригиналним и маштовитим миксом комедије и драме, фантастике и романсе у филму Чарлстон за Огњенку оставио је битан траг у српској кинематографији, а то остварење донело му је и позив да настави каријеру у Холивуду. То је био и најгледанији филм у Србији 2008. године, забележивши 150.000 хиљада гледалаца у биоскопима…
Кинески филм – 112 година
Српска јавност имаће ове јесени изузетну прилику да се упозна са историјом кинеског филма на изложби 112 година кинеског филма. Ту велику гостујућу изложбу званично ће отворити представници Кинеског музеја филма 25. септембра 2017.
Свечано отварање ће почети бесплатном пројекцијом најновијег филма Џеки Чена Кунг-фу јога, једног од најгледанијих филмова у Кини у 2017. години у 18 часова у Свечаној сали Југословенске кинотеке, у Београду, у Узун Мирковој улици, након чега ће публика моћи да присуствује церемонији отварања изложбе…
Меморандум и округли сто са партнерима из Кине у Кинотеци
Директор Кинеског филмског музеја Чен Џићианг и директор Југословенске кинотеке Југослав Пантелић потписали су 18. септембра у Београду Меморандум о сарадњи, а затим је у Кинотеци одржан округли сто у организацији Филмског центра Србије, на којем су учествовали чланови кинеске делегације и велики број српских филмских аутора и посленика, као и представници Министарства културе Србије. Пантелић је истакао да потписани Меморандум Кинотеци даје могућност за свеобухватну сарадњу са кинеским филмским институцијама која је започета прошле године, потписивањем Меморандума са Кинеским филмских архивом. Најављено је и отварање велике изложба 112 година кинеског филма, 25. септембра у Кинотеци, репрезентативне поставке која је до сада гостовала у САД, Швајцарској, Русији и Белорусији.
Александру Ердељановићу уручена Плакета Кинотеке Републике Српске
Поводом Дана Кинотеке Републике Српске и обележавања 25. годишњице од оснивања, на свечаности одржаној од 14. до 16. септембра на Палама, Плакета Кинотеке Републике Српске, највеће признање ове установе, додељена је управнику Архива Југословенске кинотеке Александру Саши Ердељановићу.
У образложењу награде наводи се да се плакета додељује за „дугогодишњу успјешну сарадњу као и за његов професионални и лични допринос популаризацији филмске умјетности, првенствено српске филмске баштине, у Републици Српској“.
Кинеска филмска делегација у посети Кинотеци
Југословенску кинотеку посетила је висока кинеска филмска делегација, у којој су директор Пекиншког градског бироа Ху Дунг, директор Одељења за филм тог бироа Хан Фангхај, директор Кинеског филмског музеја Чен Џићианг и директор Пекиншке компаније за улагање и развој Жо Маофеј. Након разговора са директором Кинотеке Југославом Пантелићем 17. септембра, чланови делегације обратили су се званицама уочи премијерне пројекције филма Кунг-фу Јога (2017) у кинеско-индијској копродукцији…
Почео Фестивал италијанског филма
У новом здању Југословенске кинотеке свечано је почео Фестивал италијанског филма пројекцијом савремене драме Потпуни странци, у присуству редитеља Паола Ђеновезеа и редитеља Роланда Равела, а претходно су отворене две изложбе – ликовних радова и модних креација аутора из Италије и Србије. У наредне три вечери у Кинотеци ће бити приказано осам италијанских филмова из 2016. године и на крају Ђеновезеов филм из 2014. За све је крив Фројд. Фестивал се наставља ревијом класика италијанског филма, са десет остварења међу којима су чувени филмови из 70-их година Мирис жене Дина Ризија и Ружни, прљави, зли Етореа Сколе.
Скуп сећања на Љубишу Самарџића у Кинотеци
Комеморативни скуп поводом смрти великана српске и југословенске кинематографије Љубише Самарџића одржан је 14. септембра у Југословенској кинотеци у присуству његове породице, многобројних колега, пријатеља и поштовалаца.
Опроштају од вољеног и цењеног глумца, редитеља и продуцента у Свечаној сали Кинотеке присуствовали су министар културе и информисања Владан Вукосављевић, министар иностраних послова Ивица Дачић, као и председник Удружења драмских уметника Србије Војислав Брајовић, Бранка Петрић, Аница Добра, Мима Караџић…
Директор Кинотеке Југослав Пантелић истакао је да је „Југословенска кинотека други дом нашег Смокија“ и подсетио да је прошле године у Кинотеци отворен Легат Љубише Самарџића, са свим његовим наградама…
Преминула глумица Нада Ђуревска
У Сарајеву је у 65. години преминула Нађа Ђуревска, првакиња драме Народног позоришта Сарајево и једна од најпознатијих и најзначајнијих босанскохерцеговачких и југословенских глумица.
Играла је на све три сцене сарајевских позоришта. Ђуревска је тумачила и многе улоге у телевизијским серијама и драмама (Тале, 1979; Алекса Шантић, 1992), као и у низу филмова босанскохерцеговачке, хрватске, српске и македонске кинематографије (Мирис дуња, 1982; Игмански марш, 1983; Од злата јабука, 1986; Млијечни пут, 2000; Добро уштимани мртваци, 2005).
Добитница је Златне арене Филмског фестивала у Пули (Од злата јабука, 1986), награде СИЗ-а града Сарајева, 1989. године, као и Шестоаприлске награде града Сарајева, 2014. године.
Редитељ Руђеро Деодато гост Београда и Палића
Италијански редитељ и сценариста Руђеро Деодато добио је Плакету Југословенске кинотеке за допринос кинематографији, коју му је 14. септембра уручио управник Музеја кинотеке Марјан Вујовић. Деодато борави у Србији као специјални гост филмског фестивала Dead Lake Horror & Wine, који му је доделио награду “Бела Лугоши”.
Марјан Вујовић је захвалио фестивалу, који се одржава на Палићу, што је омогућио да и Кинотека угости овог познатог италијанског редитеља, али и филмског радника, често помоћника редитеља, који је каријеру почео као асистент чувеног Роберта Роселинија. “Импресиониран сам оним што сам видео у Кинотеци. Југославија је заиста имала изузетну кинематографију”, изјавио је Деодато, додајући да је и раније, у три наврата, боравио у нашој земљи…
Кадијевић: данас бих снимио бајку
Књига „Више од истине – Кадијевић о Кадијевићу“ аутора Дејана Огњановића настала је на основу исцрпних разговора који су трајали годину дана и у којима се редитељ и историчар уметности Ђорђе Кадијевић (84) осврће на свој филмски и телевизијски опус, као и на друштвени и културни контекст у којима су његова дела настајала.
Кадијевић је на промоцији књиге 12. септембра у Филмском центру Србије захвалио Огњановићу што је његове речи уобличио на такав начин да су добиле лепоту прозног дела које и сам повремено чита са великим уживањем. Огњановић, писац, филмски и књижевни критичар, преводилац и есејиста, изјавио да се уместо да пише студију о Кадијевићу одлучио за „ја“ форму, јер сматра да је он сам најбоље образложио своју филмску, али и животну естетику и поетику. Књигу је објавио новосадски „Орфелин“, уз помоћ Филмског центра Србије. ..
Преминуо Љубиша Самарџић
Прослављени глумац Љубиша Самарџић, звезда српске и југословенске кинематографије, који је током дугогодишње каријере био и успешан редитељ и продуцент, преминуо је у Београду у 81. години.
Познат и по надимку Смоки, који је добио по лику у филму “Пешчани град” (1962), Самарџић је остварио више од стотину улога на филму и телевизији. Међу многобројним наградама које је Самарџић добио током 55-годишње каријере су и Куп волпи за најбољу мушку улогу у Венецији 1967. године, који је добио за филм “Јутро” Пурише Ђорђевића, шест пулских Златних арена, награда за животно дело Павле Вуисић и многе дуге.
Све награде, међу којима су и признања фестивала у Венецији, Пули, Москви… поклонио је 2014. године Југословенској кинотеци и постао први донатор легата који је установила ова установа. Легат Љубише Самарџића у Југословенској кинотеци, који садржи све његове награде, меморабилије са снимања, фотографије, постере филмова и др. отворен је посетиоце, на адреси у Узун Мирковој 1.
Самарџић је и добитник Златног печата Југословенске кинотеке, који му је уручен 2012. године…
Мој избор: Владимир Перишић
Редитељ и сценариста Владимир Перишић, аутор вишеструко награђиваног дебитантског филма Ordinary People , одабрао је за данашњу публику Кинотеке, у редовном циклусу Мој избор, неке од филмова који су њему били најзначајнији током деведесетих, када је почео да се занима за седму уметност и био редовни посетилац Музеја у Косовској. За часопис Кинотека говорио је о свом идеалу филма као споја друштвене критике и иновативног филмског језика, попут остварења европских аутора из шездесетих и седамдесетих година 20. века, о томе да у савременој продукцији воли ауторе из Трећег света, али и о стању српске кинематографије, у којој припадници његове генерације редитеља никако да сниме свој други филм…
Девети број часописа Кинотека
Септембарски број Кинотеке, као и досадашња издања овог часописа, доноси текстове који тематски прате програме Југословенске кинотеке, али и актуелне прилоге из света филма. Фотографија Роберта Мичама на насловној страни најављује циклус Великани светског филма који је овога месеца посвећен том славном америчком глумцу. Сандра Перовић у овом броју објављује интервју са Дајаном Кругер, холивудском и европском звездом која је понела титулу најбоље глумице пролетос у Кану за улогу у филму „Ниоткуда“ Фатиха Акина. Програм Фокус: Ингмар Бергман прати текст „Мој живот у филму”, који је о великом шведском редитељу својевремено написао Динко Туцаковић. Димитрије Војнов анализира опус Борислава Михајловића Михиза у тексту “Script doctor у земљи врачева”, представљајући га као “личност која је обележила писану реч на српском језику као критичар, афирматор, саветник и гуру”…
Септембар у Кинотеци: Венецијански победници, Бергман, Роберт Мичам…
Септембарски програм у Кинотеци обележиће циклуси Венецијански победници, Великани светског филма: Роберт Мичам, Фокус: Ингмар Бергман, као и Фестивал италијанског филма.
За циклус Мој избор филмове је овога пута бирао редитељ и сценариста Владмир Перишић.
Програми Сећање на… одаће почаст стваралаштву Сема Шепарда, Џерија Луиса, Џорџа А. Ромера и других недавно преминулих уметника.
Југословенска кинотека биће од 25. септембра домаћин изузетне изложбе 112 година кинеског филма, која је већ гостовала по Европи и у САД, а у Београду ће је отворити представници Кинеског музеја филма.
У дневним терминима (од 11 и 13,30 часова) поново се приказују филмови из циклуса Варљиво филмско лето 2017. Од 12. до 15. септембра на програму је Film Noir. Циклус Нема среда доноси три филма Рудолфа Валентина, а у циклусу Документарни четвртак биће приказан низ српских документарних краткометражних филмова сниманих од 1911. до 1914. у продукцији Светозара Боторића, Ђоке Богдановића и браће Цветковић.
Плес на отварању Недеље индонежанског филма
У Свечаној сали Југословенске кинотеке 28. августа почела је Недеља индонежанског филма, у оквиру које ће до 3. септембра бити приказано осам дугометражних филмова новије продукције. Манифестацију је званично отворио амбасадор Индонезије у Београду Хари Кандау, публици се обратила и кустоскиња Скар Ају Асмара, а претходно су традиционални плес у живописним костимима извеле девојке из групе „Citra Indonesia“. Управник Музеја кинотеке Марјан Вујовић изјавио је да је за Кинотеку част што је наставила сарадњу са Амбасадом Индонезије на представљању њихових филмова и подсетио да су ранијих година већ одржане две недеље индонежанског филма.
Програм у Кинотеци почео је филмом Салаваку. Наредних вечери биће приказани Aisyah: Нека будемо породица, Огледало никад не лаже, Кад је Сукарно био у Ендеу, Светлост са истока: Ја сам Малаку, Крв и молитва, У потрази за полумесецом и анимирани филм Панђи Семиранг.
In memoriam: Џери Луис (1926-2017)
Један од најуспешнијих холивудских комичара, Џери Луис, преминуо је у 92. години. Луис је био најпознатији по сарадњи са Дином Мартином, са којим је снимио 16 филмова и постигао огроман успех. Осим 16 филмова које је снимио са Дином Мартином, Луис ће остати упамћен по остварењима The Nutty Professor, The Bell Boy, Cinderfella, The King of Comedy (у ком је глумио са Робертом де Ниром) бројним комичарским специјалима, али и улози Леа Свитија у филму Arizona Dream, Емира Кустурице. Добитник је бројних награда за допринос филму и комедији, од којих су најзначајнија признања Америчких комичара, Асоцијације филмских критичара, Венецијанског филмског фестивала, америчке Академије филмских уметности и наука. Француска га је одликовала Легијом части.
In memoriam: Жана Моро (1928-2017)
Жана Моро, француска глумица преминула је 30. јула 2017. у свом дому у Паризу, у 90. години. Прославила се у филмовима француског новог таласа, наметнувши се као хероина тог новог покрета и као омиљена глумица многих редитеља, попут Антонионија, Луја Мала, Трифоа.
Остварила је и више од 140 улога на филму и телевизији. Неки од антологијских филмова које памтимо по њеним улогама су: Лифт за губилиште (1958) Луја Мала; Ноћ (1961), редитеља Микеланђела Антонионија; Жил и Џим (1962), Франсоа Трифоа; Процес (1962), Орсона Велса, Дневник једне собарице (1964), Луиса Буњуела; Вива Марија (1965) Луја Мала; Невеста је била у црнини (1969) Франсоа Трифоа; Мало позориште (1969) Жана Реноара; Луис (1972) Филипа де Брока и многе друге.
In memoriam: Сем Шепард (1943-2017)
Сем Шепард, глумац, драмски писац и редитељ преминуо је 27.јула 2017. у свом дому у Кентакију, у 73. години.
Остварио је и више од 70 улога на филму и телевизији, а за споредну улогу у филму The Right Stuff 1983. године је био номинован за Оскара. Памтимо његове улоге у филмовима: Days of Heaven (1978), Raggedy Man (1981), Fool for Love (1985), Defenseless (1991), Thunderheart (1992), The Pelican Brief (1993), Black Hawk Down (2001), The Assassination of Jesse James by the Coward Robert Ford (2007)…
Режирао је филмове Far North (1988) и Silent Tongue (1993).
Био је познат и као аутор кратких прича, есеја, мемоара.
Преминуо филмски критичар
Александар Д. Костић
Филмски критичар и дугогодишњи уредник филмског програма ТВ Б92 Александар Д. Костић преминуо је изненада у Београду 23. јула.
Костић је рођен 1962. године. Завршио је Факултет драмских уметности у Београду, а филмске критике почео је да објављује још раних 1980-их у листу Студент. Током три и по деценије писао је за новине Наша борба и Данас, магазине НИН и Време, док је у магазину Ритам био флимски уредник (од 1992. до 1995.). Аутор је књиге есеја “Поље снова” (у издању Стубова културе, 1997.), у којој је писао о савременом филму. У зборнику Југословенске кинотеке “Светло у тами” објавио је есеј о опусу редитеља Дика Ричардса.
Ерудита и велики познавалац популарне културе, нарочито музике, стрипа и крими романа, у своје текстове је уносио сазнања из тих области, често правећи иновативне паралеле које су обогаћивале наше разумевање филмске уметности…
Панел дискусија о Скупљачима перја на Софесту
Панел дискусија под називом „Скупљачи перја – међаш српског (југословенског) филма“ одржана је 7. јула у оквиру фестивала Софест, који је у свом 46. издању (од 4. до 8. јула) посвећен јубилеју чувеног филма Александра Саше Петровића, добитника Гран прија у Кану 1967. године.
Представник Југословенске кинотеке Драган Маринковић рекао је у уводном делу скупа да су га заједно организовали Одбор Софеста, на иницијативу члана Одбора Александра Аврамовића, филмски часопис “Филаж” из Ниша, Југословенска кинотека и Филмски центар Србије. Кинотека је учествовала и у приређивању изложбе фотографија из Скупљача перја, која је отворена у Галерији Центра за културу Сопот првог дана 46. Софеста.
Ново промишљање српског филма
Књига „Редефинисање идентитета – Историја, заблуде, идеологије у српском филму“ др Александра С. Јанковића, у издању Филмског центра Србије и Факултета драмских уметности у Београду, представљена је 6. јула у ФЦС-у, а аутор је изјавио да она представља покушај систематизације која нам недостаје, али и покушај провокације са надом да ће подстаћи друге теоретичаре и историчаре филма на даље критичко преиспитивање.
Уз предговор аутора и три основна поглавља: „Кокарда и петокрака – антагонизми и дивергенције“, „Транзициони Weltschmertz“ и „Размимоилажење и усуд историје“, књига садржи апендикс са три ставке: Холокауст у поп култури, Холокауст у филму и стрипу и Холокауст и рокенрол.
Варљиво филмско лето у јулу и августу
Југословенска кинотека биће отворена за публику током целог лета. У Свечаној сали новог здања (у Узун Мирковој улици) током јула и августа трајаће циклус Варљиво филмско лето 2017, са по две пројекције сваке вечери.
Сва одабрана остварења у вези су са летом – било као темом, временом у којем се дешава радња, по атмосфери и на много других начина и ауторских приступа. Циклус обухвата широк жанровски распон, драме и акције, романсе и комедије…
На репертоару су и евергрин хитови и уметнички филмови америчке, европске и домаће продукције. Међу њима су Изненада, прошлог лета Џозефа Манкијевича, Дан великих таласа Џона Милијуса, Медитеранео Габријела Салватореса, Ајкула Стивена Спилберга, Плажа Денија Бојла, Неки то воле вруће Билија Вајдлера, Базен Жака Дереа као и Базен Франсоа Озона, У зениту сунца Ренеа Клемана, Дуго, топло лето Мартина Рита, Знам шта сте радили прошлог лета Џима Гилеспија, Љубав у Барселони Вудија Алена…
Филмска музика у СФРЈ – између политике и поетике
Издавачка кућа HERAedu објавила је једну од првих темељних студија о филмској музици “златног доба” југословенске филмске продукције. Ауторска књига музиколошкиње и социолошкиње Маје Васиљевић Филмска музика у СФРЈ: Између политике и поетике значајна је јер се бави и друштвеним проблемима у СФРЈ, културним навикама, биоскопском и радијском публиком. Својим интердисциплинарним приступом ауторка пружа значајан допринос музикологији разматрајући готово непознате области рада југословенских композитора и посматра релације музике и филма под утицајем политике и идеологије.
Фестивал у Болоњи – Кан за кинотеке
На 31. Фестивалу Il Cinema Ritrovato, који се одржава од 24. јуна до 1. јула у Болоњи, међу представницима филмских архива из целог света биће и делегација Југословенске кинотеке.
Директор Кинотеке Југослав Пантелић, управник Архива Александар Саша Ердељановић и управник Музеја кинотеке Марјан Вујовић учествоваће и на Генералној скупштини Асоцијације европских кинотека (ACE), која се традиционално окупља током Фестивала.
Специјализовану манифестацију у Болоњи многи описују као Кански фестивал за кинотеке, јер приказује поново пронађене и рестаурисане копије остварења из целе историје седме уметности. Југословенска кинотека традиционално присуствује овом највећем и најзначајнијем фестивалу када су кинотеке и филмски архиви у питању.
Летњи троброј часописа Кинотека
Из штампе је управо изашао нови број часописа Кинотека. Насловну страну летњег троброја краси фотографија из филма Базен (La Piscine, 1969), у складу са целим циклусом који ће се приказивати до краја августа и под називом Варљиво филмско лето 2017 обухватити остварења која се баве летом кроз много различитих тема и жанрова. Поводом редовног програма Кинотеке Мој избор интервју за часопис дала је истакнута хрватска и у свету призната ликовна уметница Јагода Буић. Циклус Фокус овог месеца посвећен је женским ликовима у италијанском филму 60-их година 20. века. Са недавног фестивала у Кану „Кинотека“ је добила интервју који је са Шарлот Гејнсбур водила Сандра Перовић…
Југословенска кинотека на конференцији The Film Corner
Међународна конференција The Film Corner ће се одржати 2017. године, 9. и 10. новембра у Mic-Interactive музеју филма и биоскопу Обердан у Милану. Конференција је део пројекта The Film Corner, онлајн и офлајн активности за филмску едукацију коју промовише Fondazione Cineteca Italiana заједно са конзорцијумом европских организација и институција и који је кофинансиран од стране Европске комисије у оквиру програма Креативна Европа.
Пројекат обухвата 5 европских институција у 4 земље: Fondazione Cineteca Italiana (Милано, Италија), као координатор; Film Space (Лондон, Велика Британија); Nerve Center (Дери, Северна Ирска); Југословенска кинотека (Београд, Србија); Универзитет у Милану Бикока – Dipartimento di Scienze Umane per la Formazione “Riccardo Massa” (Милано, Италија).
Џез концерт Cinema Sings
Концерт певачице Катарине Качунковић под називом Cinema Sings одржан је у атријуму Југословенске кинотеке у Узун Мирковој 1, у суботу 10. јуна 2017. у оквиру Фестивала нитратног филма.
На репертоару су се нашле најпознатије музичке теме оригиналних филмских скорова композитора Чарлија Чаплина, Кола Портера, Харолда Арлена, Џонија Мерцера, Ричарда Роџерса и Оскара Хамерштајна Другог, Хенрија Манчинија, Џонија Мандела, Мишела Леграна и напокон Квинсија Џонса и Лајонела Ричија.
Свечано обележен Дан кинотеке
Уручењем Златних печата глумцима Оливери Катарини и Петру Божовићу и отварањем 19. Фестивала нитратног филма свечано је обележен Дан Југословенске кинотеке – 6. јун, у присуству многобројних гостију и публике у новом здању Југословенске кинотеке. Највише признање Југословенске кинотеке – Златни печат за допринос филмској уметности, који су ове године примили Фернандо Труеба, Ана Белен, Карлос Саура и Хју Хадсон, Пантелић је уручио српским глумцима Оливери Катарини и Петру Божовићу. Претходно је приказан колаж инсерата из њихових филмова. Обоје лаурета добили су буран аплауз препуне Свечане сале.